![IMG 4433 Vn Srgb Web Oversigt](https://umbraco-netcore.vikingdanmark.dk/media/rnrabbvq/img_4433_vn_srgb_web_oversigt.jpg?width=480&height=275&quality=75&heightratio=0.45751633986928103&format=jpg&rmode=crop&ud=0ITBeAbl2wg)
![IMG 4433 Vn Srgb Web Oversigt](https://umbraco-netcore.vikingdanmark.dk/media/rnrabbvq/img_4433_vn_srgb_web_oversigt.jpg?width=480&height=275&quality=75&heightratio=0.45751633986928103&format=jpg&rmode=crop&ud=0ITBeAbl2wg)
”Økonomi”. Det er det korte indledende svar, man får, når man spørger Morten Jacobsen, hvorfor han bruger Viking-genetik. I 2017 købte han en bedrift med knap 400 Holstein køer, og de var til at få øje på. Morten er 186 cm høj, og han havde svært ved at se hen over ryggen på nogle af køerne. Der var en stor variation i ydelsen; nogle af 1. kalvs køerne gav 40-50 kg mælk, mens andre næsten ingenting gav. Drægtighedsprocenten var lav, og til sidst besluttede Morten at udskifte to tredjedele af besætningen med fire andre besætninger og udvidede samtidig til 680 køer. Han eksporterede de dyr, han kunne afsætte, og slagtede andre, så han fik plads til de nye køer, som alle kom fra bedrifter, der havde brugt Viking-genetik. Og så fik han sig en overraskelse:
”Hos Viking-køerne viste drægtighedsprocenten sig at være 15 % højere, ydelsen hos 1. kalvs køerne er to kg højere, og Viking-køernes dødelighed ligger på 3,5 %. Hos stambesætningen hedder tallet 10 % - og det er vel at mærke med samme fodring og pasning,” siger Morten og konkluderer:
”Viking-køerne fungerer bare bedre.”
Det er kommet bag på ham, hvor stor en effekt det kan have med forskellige avlsstrategier. Dyrene, han overtog, var pæne, sunde og med gode lemmer, men eksteriør havde været i fokus, og det havde i dette tilfælde kostet på andre parametre.
![IMG 4431 Vn Srgb Web](https://umbraco-netcore.vikingdanmark.dk/media/e1qhdiwt/img_4431_vn_srgb_web.jpg?width=3096&height=2100&quality=100&heightratio=0.6782945736434108&format=jpg&ud=IESNegbl2wg)
Et kig ind i stalden på bedriften i Tarm, hvor der er sand i sengebåsene.
Højt NTM – høj indtjening
I dag har Morten fokus på frugtbarhed og ydelse, når insemineringsplanen skal sammensættes. De dyr, der er tilbage fra stambesætningen, insemineres med kødkvæg, og alle kvier får X-Vik. Morten avler efter NTM, og her har han også fået syn for sagen; køerne med højest NTM klarer sig beviseligt bedst:
”Højt NTM er lig med høj indtjening. Det kan jeg tydeligt se på mine udskrifter, som viser en vis variation blandt de indkøbte dyr, men med en klar indikation af, at den indkøbte besætning med det højeste NTM klarer sig bedst, ” siger han.
![IMG 4442 Vn Srgb Web](https://umbraco-netcore.vikingdanmark.dk/media/dnjoe0xh/img_4442_vn_srgb_web.jpg?width=3096&height=2100&quality=100&heightratio=0.6782945736434108&format=jpg&ud=0BAKdwbl2wg)
I juli i år købte Morten endnu en bedrift, som ligger i Givskud – altså et stykke fra hjemmet og bedriften i Tarm. Her har han 400 Holstein køer, og inden for det næste års tid planlægger han at udvide til omkring 650. Køerne er af Viking-afstamning, de malkes tre gange i døgnet, og bedriften har seks medarbejdere, som Morten kigger forbi et par gange om ugen. På bedriften i Tarm er de syv mand plus Morten selv, og begge steder ligger ydelsen på omkring 11.700 kg EKM. Målet er at nå 12.000 med tiden, når dyrene i Tarm bliver mere ensartede – og her er Morten nu godt på vej.
Morten Jacobsen
- Mælkeproducent nær Tarm
- Har to ejendomme med Holsteinkøer i Tarm og Givskud med i alt knap 1.100 køer
- Ydelse begge steder omkring 11.700 kg EKM
- I alt 13 medarbejdere